Zápis ze semináře
na téma „Elektronický podpis, elektronická podatelna a územní samosprávné celky“,
pořádaný odborem dozoru a kontroly veřejné správy Ministerstva vnitra ve spolupráci s odborem koncepce a koordinace ISVS Ministerstva informatiky
dne 24. února 2005

Lektoři: 	Ing. Lenka Nezdarová, odbor koncepce a koordinace ISVS MI ČR
	Mgr. Jaroslav Popílek, odbor normotvorby MI ČR
Moderátor:	Mgr. Lukáš Rothanzl, odbor dozoru a kontroly veřejné správy MV ČR
	dotazy k tématu je možné směřovat na adresu posta@micr.cz

1)	uvedení do problematiky elektronického podpisu a elektronických podatelen, vysvětlení principu fungování elektronického podpisu
2)	způsob využívání elektronického podpisu územními samosprávnými celky

Ing. Nezdarová vystoupila v prvé části semináři s vysvětlením principu fungování elektronického podpisu a elektronických podatelen a vysvětlila základní pojmy:
Elektronický podpis – elektronickým podpisem může být dle zákona o elektronickém podpisu č. 227/2000 Sb. i „běžný podpis“ v textu e-mailové zprávy. Zákon o elektronickém podpisu se zabývá především zaručeným elektronickým podpisem. 
Zaručený elektronický podpis – elektronický podpis, který je jednoznačně spojen s podepisující osobou; umožňuje identifikaci podepisující osoby ve vztahu k datové zprávě; byl vytvořen a připojen k datové zprávě pomocí prostředků, které podepisující osoba může udržet pod svou výhradní kontrolou; je k datové zprávě, ke které se vztahuje připojen takovým způsobem, že je možno zjistit jakoukoliv následnou změnu dat. Zaručený elektronický podpis jsou tedy digitální data, který podepisující vytvoří pomocí svého soukromého klíče a zajišťuje jimi integritu a nepopiratelnost podpisu podepsaných dat. Je určen výhradně fyzickým osobám. 
Uznávaný elektronický podpis – zaručený elektronický podpis založený na kvalifikovaném certifikátu vydaném akreditovaným poskytovatelem certifikačních služeb. Pouze tento typ certifikátů lze použít při komunikaci s orgány veřejné moci. V současné době je možné ověřit zaručený elektronický podpis na základě kvalifikovaných certifikátů vydaných jediným akreditovaným poskytovatelem, kterým je První certifikační autorita (www.ica.cz), probíhá akreditace České pošty.
Kvalifikovaný certifikát – slouží ke zveřejnění veřejného klíče, tj. dat pro ověření e-podpisu a jejich spojení s podepisující osobou; umožňuje identifikovat podepisují osobu; obsahuje informaci, že se jedná o kvalifikovaný certifikát; obsahuje veřejný klíč podepisující osoby nebo elektronickou značku poskytovatele certifikačních služeb apod. Dle ust. § 11 zákona o el. podpisu lze v oblasti orgánů veřejné moci používat za účelem podpisu jen kvalifikované certifikáty od akreditovaných poskytovatelů certifikačních služeb.
Elektronická značka – od elektronického podpisuje se neodlišuje po technické stránce, ale jen po stránce právní. Zjednodušeně řečeno se jedná o obdobu elektronického podpisu pro právnické osoby. Elektronická značka může být narozdíl od podpisu vytvářena automatizovaně (není nutné, aby při každém vytvoření elektronické značky nějaká osoba např. stiskla tlačítko, že souhlasí s označením dokumentu). V současné době není vydávána. Vytváří se pomocí kvalifikovaného systémového certifikátu.
Kvalifikovaný systémový certifikát – slouží ke zveřejnění veřejného klíče označující osoby a jeho spojení s označující osobou; umožňuje ověřit identitu označující osoby; obsahuje informaci o tom, že se jedná o kvalifikovaný systémový certifikát, obsahuje veřejný klíč označující osoby apod. Zatím není vydáván.
Kvalifikované časové razítko – datová zpráva, kterou vydal kvalifikovaný poskytovatel certifikačních služeb. Důvěryhodným způsobem spojuje data v elektronické podobě s časovým okamžikem. Zaručuje, že data uvedená v elektronické podobě existovala před daným časovým okamžikem. Obsahuje identifikaci poskytovatele certifikačních služeb, který jej vydal, identifikaci razítka u poskytovatele certifikačních služeb, obsahuje čas vytvoření apod. Zatím není v ČR vydáváno.
Poskytovatel certifikačních služeb – fyzická nebo právnická osoba nebo organizační složka státu, která vydává certifikáty a vede jejich evidenci, případně poskytuje jiné služby spojené s elektronickými podpisy. Poskytovatel certifikačních služeb vede dokumentaci o službách (certifikační politika), vede seznam zneplatněných certifikátů (je aktualizován minimálně každých 12 hodin), poskytuje informace o podepisující straně apod.
Akreditovaný poskytovatel certifikačních služeb – splňuje podmínky zákona o elektronickém podpisu pro výkon akreditovaného poskytovatele certifikačních služeb. V současnosti jen I. CA, o udělení akreditace požádala Česká pošta, s.p.
Elektronická podatelna – ve zjednodušené podobě se jedná o proces příjmu a archivaci elektronických zpráv. Všechny orgány veřejné moci měly povinnost do 31. 1. 2005 zveřejnit a informovat Ministerstvo informatiky o své e-mailové adrese, která slouží jako podatelna. Postup s evidencí zpráv je obdobný jako u klasické podatelny. Po přijetí zprávy v elektronické podobě se zprávě přiřadí jednoznačný identifikátor, v druhém kroku se odesílateli zprávy potvrdí její příjem a sdělí se mu její identifikátor a čas přijetí, v třetím kroku se ujišťují údaje a zaznamenávají se do evidence (může mít podobu datového listu v tabulkovém editoru MS Excel, sešitu, ve kterém je evidována došlá pošta nebo se může jednat i o sofistikované SW řešení, záleží jen na provozovateli, jakým způsobem provoz el. podatelny zajistí). V posledním kroku se elektronická zpráva ukládá do úložiště datových zpráv a vyřizuje standardním způsobem (například se předává do systému spisové služby). Potvrzování došlých zpráv je povinností orgánu veřejné moci, kterému byla zpráva doručena, bez ohledu na to, zda původní zpráva byla opatřena kvalifikovaným el. podpisem či nikoliv. Přijetí zpráv opatřených uznávaným elektronickým podpisem se potvrzuje zprávou opatřenou uznávaným el. podpisem. Požadavky kladené na el. podatelny jsou obsahem nař. vlády č. 495/2004  a vyhlášky Ministerstva informatiky č. 496/2004 Sb. Oproti minulosti nemusí být softwarový sytém elektronických podatelen atestován podle standardu ISVS (standard pro elektronické podatelny byl k 1.1.2005 zrušen). Orgány veřejné moci jsou povinny vydat provozní řád elektronických podatelen nebo musí být tato směrnice obsahem archivního, spisového a skartačního řádu.

3) základní právní povinnosti územních samosprávných celků v oblasti elektronického podpisu a elektronických podatelen
	Mgr. Popílek na úvod své části vystoupení shrnul právní předpisy, které zasahují do oblasti e-governmentu, jedná se o:
-	zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád)
-	zákon č. 500/2004 Sb., správní řád (s účinností od 1. 1. 2006)
-	zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků
-	zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím
-	zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu
-	nařízení vlády č. 495/2004 k provedení zákona o elektronickém podpisu
-	vyhláška č. 496/2004 Sb., o elektronických podatelnách
-	zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy
-	zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích a řada dalších.

	Zákon o elektronickém podpisu klade orgánům veřejné moci v § 11 základní povinnost, a to používat pouze zaručené elektronické podpisy a kvalifikované certifikáty vydávané akreditovanými poskytovateli certifikačních služeb. Písemnosti orgánů veřejné moci v elektronické podobě označené elektronickou značkou založenou na kvalifikovaném systémovém certifikátu vydaném akreditovaným poskytovatelem certifikačních služeb nebo podepsané uznávaným elektronickým podpisem mají stejné právní účinky jako veřejné listiny vydané těmito orgány. Orgán veřejné moci přijímá a odesílá datové zprávy prostřednictvím zřízené elektronické podatelny. Za orgány veřejné moci jsou považovány takové orgány, které vykonávají státní správu, tj. i všechny územní samosprávné celky. 
	Všechny orgány veřejné moci jsou povinny zřídit elektronickou podatelnu, její elektronickou adresu oznámí na svých internetových stránkách, úřední desce a oznámí ji Ministerstvu informatiky (k datu konání semináře tak učinilo jen cca 850 subjektů z celkových cca 11.000). Orgány veřejné moci jsou povinny elektronickou podatelnu vybavit odpovídajícím technickým a programovým vybavením a vybavit oprávněné zaměstnance kvalifikovanými certifikáty. Byla zmíněna nabídka Ministerstva informatiky, každé obci bezplatně dodat jeden kvalifikovaný elektronický certifikát. Při zřízení elektronické podatelny jsou orgány veřejné moci povinny vydat řád nebo směrnici elektronické podatelny s důrazem na bezpečnost informačního systému a ochranu dat před ztrátou, pozměněním a neoprávněnému přístupu. 
	V oblasti informační povinnosti jsou orgány veřejné moci povinny zveřejnit na úřední desce, internetových stránkách a jiným vhodným způsobem adresu e-podatelny, seznam zaměstnanců, oprávněných jménem orgánu veřejné moci činit právní úkony, kteří jsou vybaveni kvalifikovaným certifikátem a zveřejnit seznam právních předpisů, podle kterých lze činit právní úkony v elektronické podobě a jejich náležitosti.
	Vyhláška Ministerstva informatiky č. 496/2004 Sb., o elektronických podatelnách, upravuje následující oblasti:
-	postupy při přijímání a odesílání datových zpráv prostřednictvím elektronické podatelny, prakticky se jedná o manuál k e-podatelně. Manipulace s doručenou zprávou je analogií k manipulaci s běžnými dokumenty, které jsou doručeny do „kamenné“ podatelny;
-	doručení datové zprávy. Zpráva je doručena v okamžiku, kdy je elektronické podatelně dostupná, tj. kdy ji elektronická podatelna přijala (nikoliv v okamžiku, kdy ji odesílatel na adresu el. podatelny odeslal, ani v okamžiku, kdy ji otevřel pracovník e-podatelny);
-	nakládání se zprávou se škodlivým formátem nebo počítačovým programem. V případě, že se jedná evidentní SPAM (nevyžádaná zpráva často s obchodním sdělením, žertovnými obrázky, náboženská propagace apod.) se postupuje stejně jako v klasické podatelně. Pokud dojde zpráva, která obsahuje škodlivý kód (počítačový vir), postupuje se, dle okolností, zda zpráva obsahuje podání či se jedná o automaticky rozeslanou zprávu bez vůle odesílatele. V prvém případě se postupuje obdobně jako v případě neúplného podání (tj. vyzve se odesílatel k doplnění);
-	zprávy se ukládají v pořadí, v jakém přišly a evidují se v souladu s přijatou směrnicí či spisovým řádem;
-	o doručení zprávy se zasílá odesílateli oznámení, které obsahuje identifikátor zprávy a čas doručení s přesností na jednotky sekund;
-	je-li doručená zpráva opatřena elektronickým podpisem je třeba v průběhu jejího zpracování ověřit validitu el. podpisu. Bez platného uznávaného elektronického podpisu se postupuje v souladu se správním řádem (výjimkou je zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím) jako s podáním učiněném pomocí dálkového přístupu (tj. ověření do 3 dnů);
-	elektronická podatelna slouží i jako výpravna zpráv, vypravené zprávy se evidují analogicky jako zprávy doručené.

Zapsal Ing. Milan Hejkrlík
Revize: Ing. Lenka Nezdarová, MI ČR

Dotazy kladené na semináři

Je zajišťování elektronických podatelen obcemi v období od 1. 1. 2005 do 31. 12. 2005 a dále v období po 1. 1. 2006 výkonem přenesené nebo samostatné působnosti?
Na provoz elektronické podatelny je třeba se dívat jako na provoz podatelny klasické. Jedná se prakticky o podpůrnou činnost pro zabezpečení úkolů obce a to jak v oblasti samostatné, tak i přenesené působnosti.

Jaké jsou náležitosti dohod mezi orgány veřejné moci,uzavíraných dle § 1 odst. 1 písm. a) nařízení vlády č. 495/2004 Sb., které prování zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu (zejména s ohledem na nový správní řád účinný od 1. 1. 2006). Mohou se smlouvy takto uzavřené považovat za smlouvy veřejnoprávní? Musí je v tomto případě schvalovat krajský úřad, resp. Ministerstvo vnitra, podle jakého kompetenčního ustanovení se má postupovat?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že povinnost zřídit e-podatelnu je úzce spjata s povinností vykonávat agendu, při jejímž výkonu procesní předpis stanoví, že je povinnost přijímat datové zprávy podepsané uznávaným elektronickým podpisem, je předání výkonu části agendy (místa sloužícího k přijímání a odesílání písemností spojených s touto agendou ) předáním části agendy a tudíž se jedná o veřejnoprávní smlouvu. 
K otázce schvalování, to se řídí tím, zda je výkon uvedené agendy výkonem samostatné nebo přenesené působnosti. 

Pokud by krajský úřad po 1. 1. 2006 měl u obcí, které nesplní povinnost „zajistit“ rozhodování o tom, že tuto povinnost bude plnit pověřený obecní úřad, jak by měl postupovat v takových případech, kdy obec s pověřeným obecním úřadem tuto povinnost nesplní, nebo si zajistí splnění této povinnosti veřejnoprávní smlouvou s obcí s rozšířenou působností?
Odpověď
Pokud si zajistí splnění této povinnosti veřejnoprávní smlouvou s obcí s rozšířenou působností, tak splnil svou povinnost zajistit přijímání podání v elektronické podobě podle § 37 odst. 4.
Jinak odkazuji na předchozí odpověď.

Jakým způsobem může být specifikován rozsah zveřejňovaných informací  na úředních deskách obcí, obcí s pověřeným obecním úřadem a obcí s rozšířenou působností v souladu s ust. § 3 odst. 1 a 2 vyhlášky Ministerstva informatiky č. 495/2004 Sb., o elektronických podatelnách?
Rozsah zveřejňovaných informací je obdobný jako rozsah informací zveřejňovaných dle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím. Navíc musí být zveřejněna adresa elektronické podatelny a vymezení osob, které jsou oprávněny jednat jménem orgánu obce, a kterým byl vystaven elektronický podpis. Jako vzor je možno využít informace uvedené v dokumentu Best practice - pravidla pro vyřizování elektronické pošty, který je dostupný z http://www.micr.cz/dokumenty/metodicke.htm.

Jaké jsou požadavky na zabezpečení informačního systému elektronické podatelny 
a podmínky zabezpečení ochrany dat dle § 2 odst. 2 písm. a) dle nařízení vlády č. 495/2004 Sb.?
Odpověď: Tyto podmínky jsou stanoveny v zákoně č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a protože se jedná o informační systém tak i v zákoně č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy.

Jaká jsou pravidla evidování došlých i odeslaných zpráv prostřednictvím elektronické podatelny?
Po přijetí zprávy v elektronické podobě se zprávě přiřadí jednoznačný identifikátor, v druhém kroku se odesílateli zprávy potvrdí její příjem a sdělí se mu její identifikátor a čas přijetí, v třetím kroku dochází k ověření elektronického podpisu a zjištěné údaje se zaznamenávají do evidence (může mít podobu datového listu v tabulkovém editoru MS Excel, sešitu, ve kterém je evidována došlá pošta nebo se může jednat i o sofistikované SW řešení, záleží jen na provozovateli, jakým způsobem provoz el. podatelny zajistí). V posledním kroku se elektronická zpráva ukládá do úložiště a vyřizuje standardním způsobem. Potvrzování došlých zpráv je povinností orgánu veřejné moci, kterému byla zpráva doručena, bez ohledu na to, zda původní zpráva byla opatřena el. podpisem či nikoliv. Přijetí zpráv opatřených uznávaným elektronickým podpisem se potvrzuje zprávou opatřenou uznávaným el. podpisem.

Musí mít každá obec elektronickou podatelnu a elektronický podpis? Týká se tato povinnost i malých obcí?
Elektronickou podatelnu musí mít každý orgán veřejné moci, který je definován jako orgán vykonávající státní správu. Vzhledem k tomu, že neexistuje obec, která by výkon přenesené působnosti nevykonávala, musím mít každá obec zřízenou elektronickou podatelnu. Ministerstvo informatiky doporučilo malým obcím (obce I. stupně), aby si elektronický podpis pořizovaly až v okamžiku, kdy jej budou potřebovat, tj. kdy jim bude doručeno první podání opatřené uznávaným elektronickým podpisem. Potvrzovat doručení elektronických zpráv, došlých na adresu el. podatelny, které nejsou opatřeny uznávaným el. podpisem, stačí běžným emailem.

Musí být vybaveny elektronickým podpisem i územní dozorová pracoviště (oddělení dozoru) odboru dozoru a kontroly MV ČR, které elektronicky s obcemi komunikují?
Kvalifikované certifikáty jsou vystavovány jen fyzickým osobám, případně fyzickým osobám, které jsou oprávněny jednat jménem orgánu veřejné moci. Záleží tedy jen na tomto faktu, zda územní dozorová pracoviště toto postavení mají, zda mají mít el. podatelnu apod.

Územní dozorové pracoviště přijímá elektronickou poštou dokumenty, které jsou označeny pečetí a jsou digitálně podepsány. Dialogová menu, objevující se při otevírání pošty vyžadují, ověření ze strany pracoviště. Jak tohoto ověření dosáhnout?
Je nutno ověřit, zda certifikát, který je ke zprávě přiložen obsahuje všechny náležitosti (vydán akreditovaným poskytovatelem certifikačních služeb, jedná se o kvalifikovaný certifikát, jméno v certifikátu je shodné se jménem odesílatele, certifikát nebyl zneplatněn apod.) V případě, že se jedná o podání právnické osoby, je třeba ověřit, zda odesílatel je oprávněn za právnickou osobu činit úkony.

Jakou vazbu bude mít zavedení elektronického podpisu na práci územních dozorových pracovišť?
K podáním opatřeném uznávaným elektronickým podpisem bude nutno přistupovat jako k podepsaným písemným dokumentům.

Na jaké dokumenty by měl být elektronický podpis používán?
Na všechny dokumenty, které jsou odesílány v elektronické podobě, které chce odesilatel podepsat (analogie k listinné formě). V některých případech je náležitost podpisu upravena právním předpisem.

Zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu operuje s pojmy, které blíže nespecifikuje, např. v § 10 při udělování akreditace pro výkon činnosti akreditovaného poskytovatele certifikačních služeb jde o pojem „místo usazení“ jako nezbytná součást žádosti?
Odpověď:
Pojem „místo usazení“  odpovídá legislativě Evropské unie a znamená bydliště, trvalý pobyt . Nicméně se tento údaj týká poskytovatele certifikačních služeb, který musí tento údaj uvést v žádosti o akreditaci, orgány veřejné moci tento pojem nepotřebují znát.

Problematika přijímání poplatků týkající se např. „výpisu z katastru nemovitostí“
Odpověď: Problematika poplatků je řešena § 8 odst. 2 písm. j) zákona č. 634/2004Sb. o správních poplatcích, který říká, že jsou osvobozeny úkony vyžádané a provedené prostřednictvím dálkového přístupu pokud nepřesahují částku 2000 Kč.  Podmínkou tedy je, aby byl celý proces vyřízen elektronicky.

Které subjekty jsou povinné přijímat a odesílat datové zprávy s kvalifikovaným el. podpisem?
Všechny orgány veřejné moci.
Jaká je právní závaznost interních pokynů, příkazů, zákazů apod. zasílaných elektronickou cestou bez elektronického podpisu, el. značky nebo el. razítka?
Vzhledem k tomu, že se jedná o interní pokyny, záleží jen na interních předpisech zaměstnavatele. Elektronický podpis jen osvědčuje totožnost odesílatele a podává informaci, zda zpráva byla či nebyla neoprávněně změněna.

Bude možné  po zavedení el. podpisu na obcích s nimi elektronicky korespondovat „obyčejným“ způsobem, tzn. nikoliv přes. el. podatelnu. To se netýká jen územních oddělení dozoru, ale i občanů, kteří nebudou mít el. podpis.
Ano, elektronická komunikace je jen dalším z komunikačních kanálů.

Co dělat v případě, že podepsané el. podání přijde na adresu konkrétního pracovníka, ale ne do el. podatelny.
Pokud by se využila funkce přeposlat (forward), dojde k narušení textu zprávy, což způsobí označení, že zpráva byla neoprávněně změněna. Proto je třeba zprávu uložit ve formátu zachovávajícím všechny její součásti (např. email v MS Outlook Express nebo v Mozilla Thunderbird, či .msg v MS Office Outlook) a odeslat ji na adresu el. podatelny jako přílohu. Pravidla tohoto přeposílání je vhodné uvést do interních směrnic, které upravují chod elektronické podatelny.

Kdy kontrolovat platnost kvalifikovaného certifikátu?
Je možné kontrolovat platnost kdykoliv od okamžiku doručení po celý průběh vyřizování. Jediným problémem je ověřování platnosti kvalifikovaného certifikátu proti platnému seznamu zneplatněných certifikátů (CRL), které je nutno provádět až proti seznamu CRL bezprostředně následujícím po čase doručení datové zprávy.

Co dělat v případě, že se oznámení o doručení podání nepodaří doručit (e-mail s oznámením se vrací)?
Je možné, že adresát má přeplněnou e-mailovou schránku nebo došlo k poruše provozovatele jeho e-mailové schránky. Proto je vhodné proces doručení několikrát zopakovat v různou dobu a různé dny. Pokud stále se nedaří oznámení o doručení zprávy adresátovi zaslat, hledat jiné způsoby informování (např. pokud uvedl telefonní číslo ve svém podání). Pokud ani to se nepodaří postupovat v souladu se správním řádem (např. doručení veřejnou vyhláškou apod.)
Jaké jsou náklady na pořízení technologie a splnění požadavků pro fyzickou osobu a právnickou osobu s 10 zaměstnanci.
Cena kvalifikovaného certifikátu je v současné době 752 Kč/rok vč. DPH. Certifikáty pro právnické osoby nejsou vydávány. Není však nutné vybavit všechny zaměstnance kvalifikovanými certifikáty, je vhodné zpočátku vybavit pouze ty, kteří mají právo za společnost jednat (tedy podepisovat některé dokumenty), případně jen ty, u kterých se očekává, že se budou muset elektronicky podepisovat. 

Je nutný el. podpis pro občana a firmu pro jednání s úřady?
Elektronický podpis představuje další komunikační kanál. Úřady jsou i nadále povinny komunikovat v „papírové“ podobě.

Jak zajistit prostřednictvím e-podatelny zaslání ověřené kopie v počtech 3 kusů pro podání soudu.
Pokud je třeba zaslat podání s úředně ověřeným podpisem (matrikou či notářem) není možné použít elektronický podpis. Soudy však obecně přijímají dokumenty, které úředně ověřeným podpisem ověřeny nejsou, tj. stačí zaslat dokument opatřený uznávaným el. podpisem na adresu el. podatelny soudu. Dokumenty je zbytečné zasílat několikanásobně (na rozdíl od písemného podání), protože je zasílána elektronická podoba dokumentu a záleží na adresátovi, zda si jej vytiskne jednou nebo vícekrát.

Jaká je průměrná spotřeba času na vybavení všech náležitostí k přijetí či odeslání zprávy s kvalifikovaným el. podpisem.
Náklady jsou na pořízení kvalifikovaného certifikátu (752 Kč ročně), akreditována je v současné době pouze První certifikační autorita. Žádost o vyřízení kvalifikovaného certifikátu je třeba vyplnit na jejich internetových stránkách a poté navštívit jejich kontaktní místo – tzv. registrační autoritu (některé pobočky ČSOB, viz www.ica.cz). Elektronické podepsání dokumentu je záležitostí několika sekund.

Jak se budou řešit el. podpisy dětí a opatrovníků?
Děti obecně mohou činit jen takové právní úkony, kterým jsou vzhledem ke svému věku a schopnostem porozumět a odvodit právní následky takového úkonu (dítě ve věku 5 let si může koupit žvýkačku, ale již ne jízdní kolo, což zvládne dítě šestnáctileté apod.). Při vydávání el. podpisu osobě mladší 18 let a osobě s omezenou způsobilostí k právním úkonům záleží především na certifikační politice autorizovaného poskytovatele elektronických služeb. Jediný současný poskytovatel toto neumožňuje.

Obce mají často málo výkonná PC (procesor 486, operační sytém Windows 95 apod.). Je toto HW vybavení dostačující na operace související s el. podpisem?
Pokud počítač zvládne běh Windows 95 a je připojen k internetu a je používán k vyřizování el. pošty, tak pravděpodobně bude bez problému použitelný i k podepisování elektronických zpráv. Vlastní opatřování zpráv el. podpisem snižuje výkon počítače jen málo. Elektronický podpis je možné používat i v prostředí OS Linux, který není tolik náročný na výkon počítače.

Hrozí malým obcím sankce, pokud jim nechodí zprávy v elektronické podobě, tudíž nemají zřízenou elektronickou podatelnu, případně používají el. podatelnu jiné obce?
Ministerstvo informatiky neplánuje sankcionovat malé obce (obce I. stupně), pokud nebudou zcela dodržovat vyhlášku o el. podatelnách. Obce, které el. podatelnu nemají, ani obecní úřad není připojen na internet, může pochopitelně uzavřít dohodu s jinou obcí nebo i jiným subjektem (knihovna, podnikatel), že za ni bude přijímat elektronické zprávy. Tuto e-mailovou adresu je třeba ohlásit Ministerstvu informatiky jako adresu el. podatelny a zároveň o ni informovat občany (na úřední desce…). Dále obec musí zajistit, aby byla dodržována procedura příjmu el. zpráv, tak jak ji vyžaduje vyhláška o el. podatelnách (potvrzovat doručení zprávy, přidělování jednoznačného identifikátoru) a zároveň dbát na ochranu osobních dat odesílatelů zprávy.

Vyplývá z některých předpisů pro úřady povinnost odeslat odpověď (ne potvrzení) na došlé podání, které je podepsáno el. podpisem, v elektronické podobě nebo je možno odpovědět písemně. Co dělat, kdy není v el. podání uvedena celá adrese odesílatele, je možno si ji zjistit v evidenci obyvatel?
Samozřejmě je možné na podání učiněná v el. podobě odpovídat písemně. Jedinou výjimkou jsou žádosti o informace dle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů. Dle tohoto zákona je povinnost odpovědět v elektronické podobě, pokud si to žadatel přál. Zároveň je nutno řešit i žádosti o informace neopatřené el. podpisem. Pokud není uvedena celá adresa odesílatele, zjistěte ji dotazem odesílateli zaslaným mu el. poštou. Zjišťovat jeho adresu prostřednictvím evidence obyvatel není doporučeno, neboť evidence obyvatel slouží k jinému účelu.